У буџету Општине Тиват, који за 2023. износи 24 милиона еура, за капитална улагања опредијељено је 14 милиона еура. Предсједник Општине Жељко Комненовић казао је да је након локалних избора установљена стабилна власт у граду и да су стекли услови да се изборе за оно што су обећали грађанима. Подсјетио је да ни представници опозиције нису имали примједби током изгласавања буџета за ову годину.
-Као први човјек града могу рећи да су се стекли услови да се изборимо за оно што смо обећали грађанима а то је да та средства из буџета остану у Тивту и да се ургентно утиче на побољшање локалне инфраструктуре која има мањкавости на бројним пољима, казао је Комненовић и истакао да је најургентније стање на школским објектима у граду.
Он је указао на чињеницу да ОШ „Драго Миловић“ има преко 1800 ђака те да је тешко организовати наставу у школи која је пројектована за 600 ђака и додао да се овај проблем може превазићи једино градњом новог школског објекта.
-Тиват ће свакако у најскорије вријеме добити нову школу у Радовићима гдје се гради и подручно одјељење Музичке школе и вртић а инвеститор ће према најавама врло брзо бити уведен у посао. Неопходни су и нови капацитети вртића и Средње школе али, иако апсурдно, потребан је и потпуно нови објекат Дневног центра за дјецу са посебним потребама. Постојећи објекат, који је отворен прије само двије године, већ је недовољан да прими све штићенике којима је неопходан и већ сада не нуди адекватну услугу, рекао је Комненовић.
Ургентан је, каже он и проблем рјешавања саобраћаја у граду а посебно је важна изградња булевара Јаз – Аеродром Тиват који ће донијети бенефите свима, па и грађанима Грбља који изражавају одређена негодовања а због чије је иницијативе на његовој траси пројектовано чак 12 кружних токова.
![](https://rthn.co.me/storage/2022/09/tivat-dron-1024x573.jpg)
Комненовић истиче и да је локална управа на прагу расписивања тендера за извођача радова за елаборат о саобраћају. У плану је изградња више саобраћајница које ће растеретити Јадранску магистралу.
У наредном периоду, каже он, значајан акценат биће стављен на изградњу спортске инфраструктуре а ријеч је, како каже, о пројектима који одговарају и стратешким инвеститорима Порто Монтенегру и Луштици баy који су најавили подршку за те пројекте.
Комненовић истиче да су били задовољни протеклом сезоном и да очекују да и оваогодишња буде успјешна.
-Тивту и даље фале смјештајне јединице у хотелима јер приватни сектор тренутно доминира. Посебно је видљив недостатак хотелских капацитета на Плавим хоризонтима гдје Катари дијар због одређених разлога касни са реализацијом пројекта. Добро је што има интересовања за острво Св. Марко док као недостатак видим то што се не завршава изградња хотела Мимоза. На потезу је министарство уређења простора које мора да да зелено свијетло да би се тај хотел проширио у изградњи. По ономе што кажу инвеститори у Тиват треба да дође један од реномираних хотелских брендова који има захтјев за већим бројем смјештајних јединица и били би класичан хотел што је посебно интерес града, објашњава предсјдник тиватске Општине. Уколико се тај захтјев не ријеши у корист инвеститора, наводи он, онда ће то бити кондо хотел што значи да ће то бити рецепција са апартманима који су у приватном власништву што не одговара потребама Тивта.
У наредном периоду планирана је валоризација локалитета Жупа јер постоји интересовање за инвестирање у то подручје које је најекслузивнији дио обале на црногорском приморју.
-Са Морским добром смо водили разговоре о валоризацији тиватског дијела обале и купалишта и крећемо у изградњу обалног шеталишта од Лепетана до Доње Ластве. Пројекат је вриједан преко 4 милиона еура који ће се спроводити у неколико фаза. Морамо да завршимо обално шеталиште у Крашићима које је такође велики проблем због приступа обали, казао је Комненовић.
Он је истакао да је велики проблем постојећи Закон о уређењу простора и додао да му је драго да су и у министарству свјесни да се тај закон мора мијењати.
Наводи да становници у Боки који више генерација имају имовину на обали не могу да буду власници већ корисници тог простора док са друге стране имамо судске процесе са власницима имовине на обали који су страни држављани.
Сматра да би надлежни органи требало да ријеше ту ситуацију.