Изузетно комплексну приватну и стваралачку личност јединог нобеловца са ових простора – Ива Андрића књижевна историчарка и списатељица Жанета Ђукић Перишић покушала је да расвјетли у књизи „Ко је био Иво Андрић“, а коју је синоћ промовисала у Херцег Новом. Разговор са ауторком водила је директорка и уредница издавачке куће Академска књига Бора Бабић.
Књига је заправо збирка аутентичних сјећања на Андрића, из угла његових савременика, односно школских другова, пријатеља, писаца, дипломата, сусједа, рођака, политичара, познаника, а чини је 41 свједочење о њему.
Ауторка је за РТХН казала да је цијели професионални живот посветила покушају да одговори на то питање, али до сада још увијек није успјела, јер сваки читалац може имати свој одговор.
![](https://rthn.co.me/storage/2024/07/Zaneta-Djukic-Perisic-jul-2024.jpg)
– Велики број људи је говорио о Андрићу, сјећајући га се као друга из основне школе, гимназијског пријатеља… сви су га они пратили кроз различите периоде живота, тако да свако од њих има свој угао, свој начин на који посматра Андрића и врло често су те њихове слике, или крокији, сијенке, портрети и опречни – наводи она.
О нашем највећем књижевнику, како прича Ђукић Перишић, има ведро обојених текстова, позитивних приказа, есеја који са дивљењем и поштовањем говоре о њему, док са друге стране постоје и они који немају тако позитиван однос о Андрићу као човјеку, али ни једно свједочење не разоткрива његову праву личност.
– Могла сам добити велики број различитих углова гледања и на основу тога да покушам да рекоснтруjишем какав је Андрић био као личност. Не знам тачно да одговорим на то питање. Чак не знам ни да сам га познавала, да ли бих могла да продрем кроз ту његову затвoреност и закопчаност – објашњава она.
Ђукић Перишић је преко 30 година активно радила у Задужбини Ива Андрића и захваљујући том искуству из њеног пера су, уз синоћ промовисану, потекле књиге „Каваљер светог духа: о једном недовршеном роману Иве Андрића“, „Јеврејски портрети у делима Иве Андрића“, „Писац и прича: стваралачка биографија Иве Андрића“, „На почетку свих стаза: Андрић и Вишеград“, „Небо над Београдом: Андрић и престоница“.