Херцегновске априлске позоришне свечаности завршене су синоћ аплаузом за представу „Јелена Савојска”. Разноврстан програм, атрактивне регионалне продукције и занимљиви пратећи садржаји публици су понудили прилику да истражи однос позоришта и музике, што је завриједило високе оцјене па ће и наредни, јубиларни, 30. ХАПС задржати исти концепт.
Копродукција КИЦ „Будо Томовић” Подгорица, КЦ „Никола Ђурковић” Котор и „Корифеј театра” из Колашина посвећена Јелени Савојској приближила је новској публици не толико њен живот, колико једну особену личност која је у комплексним животним околностима давала највише што је могла: у породици и љубави, у хуманитарном раду и достојанству које су јој диктирали и поријекло и положај.
Поетски приступ створио је са публиком блискост потребну за разумијевање свега што је Јелена била, њеног унутрашњег свијета, емоција, борби. Уз сјајну, динамичну игру Јелене Ђукић, за креирање атмосфере и додатни погон заслужна је музика Бојана Пека Минића, који је и аутор музике и извођач наративних сегмената и музичке пратње.
Глумица Јелена Ђукић, која је за ову улогу већ на првом извођењу представе награђена на фестивалу Макадо у Подгорици у марту ове године, задовољна је реакцијом публике на ХАПС-у, а што јој је посебно важно јер, како је казала, ово није представа на какву су Херцег Нови и Црна Гора навикли.
![](https://rthn.co.me/storage/2024/05/Jelena-DJukic.jpg)
– Не кажем да је нешто толико авангардно и напредно, али просто нисмо навикли на ову врсту комуникације, нити на ову врсту симболичког театра. Оно што је за мене најважније је што стална публика позоришта која није из овог посла јако добро реагује, било да имају предзнање о Јелени Савојској, лијепо реагују на аудиовизуелни и емотивни импулс који им доноси ова представа – казала је она.
Њен глумачки израз и пјевачки дар, баш као и текст Марије Сарап, режија Зорана Ракочевића, музика Бојана Пека Минића, сценографија Иванке Ване Прелевић, у служби су приказивања једне од најзначајнијих историјских фигура нашег простора.
Како је Ђукић истакла, најважније јој је да Јелена Савијска представља жену од крви и меса.
– Она има право на све оно што није имала за живота: да осјећа, да ту емоцију покаже, да ожали, да пољуби брата пред људима, да пита људе шта хоће од ње, да буде и да не буде оно што они хоће, да се супротстави, да буде та идеална слика краљице, али већ следећи секунд да то све скрши, да се побуни, да се отргне и одбаци све стеге новца, титуле – сматра Ђукић.
„Јелена Савојска” је поетска представа која гледаоцу отвара простор да настави да тражи и сазнаје више о лику и дјелу кћерке краља Николе I Петровића и краљице Италије, да открива ствари о којима овај комад говори на идејном плану, рекао је редитељ Зоран Ракочевић, који је такође изразио задовољство пријемом код херцегновске публике.
– Мислим да се представа може пратити и код људи који не знају ништа о њеном животу, зато што смо се одлучили за један приступ емотивности. Она износи ствари из свог живота на посебан начин, поетски, и мислим да средство комуникације у овом случају заправо јесте преношење емотивног плана. У том смислу вјерујем да ће представа охрабрити многе да истражују, да се запитају, јер ипак је Јелена Савојска вјероватно једна од три или пет најпознатијих женских фигура у нашој историји, али не и најзначајнија – навео је Ракочевић.
![](https://rthn.co.me/storage/2024/05/Zoran-Rakocevic.jpg)
Ракочевић је похвалио програм 29. ХАПС-а, као и концепт „Позориште и музика”.
– Што се мене тиче тај концепт је храбар из разлога што сличан не постоји у Црној Гори, с једне стране, а с друге, мислим да може да се размишља да то постане један од водећих фестивала у региону, јер таквог фестивала нема, и да се разговара са доносиоцима одлука у граду да се фестивал унаприједи у такмичарски, да се ангажује неко ко ће да прати музички жанр у позоришту…мислим да овај фестивал лијепо напредује, али вјерујем да куће у којима се доносе одлуке треба да подупру да то стварно буде велики, значајни, регионални фестивал, јер то Херцег Нови заслужује – истакао је Ракочевић.
Копродуценти 29. ХАПС-а су Херцегновско позориште и Јавна установа културе Херцег фест, а покровитељ Општина Херцег Нови – Секретаријат за културу и образовање.
Реализацију фестивала помогли су и бројни партнери, чиме је и локална заједнице пружила подршку манифестацији која траје готово три деценије. На списку пријатеља ХАПС-а су: Институт „Др Симо Милошевић” Игало, апарт хотел „Катуњанин”, коноба „Крушо”, Градска кафана, бистро „Кантина 65”, снацк бар „Вагон”, кафе пицерија „Бока”, коноба „Шквер”, цвјећара „Мирта”, цвјећара „Вивалди”, ресторан „Бабић”, ранч „Арyен” и бар „Maison du monde”.
Медијски спонзори фестивала су: Радио телевизија Црне Горе, Прва ТВ, Радио телевизија Никшић, Радио Тиват, Новски портал, Дневне новине Дан и Радио телевизија Херцег Нови.